Utdanning+for+informasjonssamfunnet

=Utdanning for informasjonssamfunnet=

Den tredje vei//Med IKT blir det fysiske rommet utvidet med et virtuelt rom der klassen som læringsmiljø kan oppsøke bibliotek, arkiv, kunnskapsbaser og faglig ekspertise utenfor skolen. Boken bygger på observasjoner som forskere har gjort i to grunnskoler i Oslo og Bergen av elevers og læreres utprøving av ulike læringsressurser.//

//Siktemålet med boken er å utvikle en ny didaktikk som er tilpasset nye digitale læringsressurser. Det fysiske rommet blir utvidet med et virtuelt rom der klassen som læringsmiljø kan oppsøke bibliotek, arkiv, kunnskapsbaser og faglig ekspertise utenfor skolen. Via dette virtuelle rommet kan skolens virksomhet kobles tettere sammen med arbeidslivet og offentlige institusjoner på den ene side og elevenes hverdagsliv og fritidsaktiviteter på den annen. Dette har konsekvenser for didaktikken. For det første vil det være nødvendig å få til et bedre samspill mellom skolens læringsmål og dens sosialiserings- eller dannelsesmål. Elevene må få anledning til å stå frem, og de må få anerkjennelse i klassen for hvem de er, og hva de står for, hvis de skal kunne videreutvikle sine kunnskaper og vokse som personer. For det andre må læring og personlighetsutvikling betraktes som livslange prosesser som skolen ikke kan ha enerett på. Ikke bare er det skolens oppgave å bygge videre på de erfaringene og den kompetansen elevene skaffer seg i sin fritid, skolen skal også forberede elevene til deltakelse i arbeids- og samfunnsliv og til å kunne fornye sin kompetanse når det trengs.

Boken bygger på observasjoner som forskere har gjort i to grunnskoler i Oslo og Bergen av elevers og læreres utprøving av ulike læringsressurser som eLogg, Norskverkstedet og Naturundring. Disse forskerne er Ture Schwebs, Ida M. Knudsen, Margareth Sandvik, Håvard Skaar, Leikny Øgrim, Liv Merete Nielsen i tillegg til Svein Østerud.

Bokens målgruppe er lærere i grunnskolen, lærerutdannere og pedagoger.// (http://www.universitetsforlaget.no/boker/pedagogikk/generel_pedagogikk/katalog?productId=679755)

I følge Østerud, står norsk skole overfor en rekke utfordringer. Dårlige resultater på PISA og Oecd undersøkelser, lav disiplin i klassene, for få søkere til lærerutdanning - og lave inntakskrav bl. lærerstudenter osv.
 * Kap 1: Den tredje veien.**

//Polarisert pedagogikk debatt://

Den tradisjonelle pedagogikken - Skolen legger for liten vekt på kunnskap og kunnskapsformidling. Ønsker ovenfra gitte kunnskapsmål. Oppgaver skal løses på foreskriven måte og evalueringsformer avgjør i hvor høy grad det har skjedd. Autoritær lærer som har kontroll over elevenes aktiviteter. Økt disiplin i klassen.

Den progressive pedagogikken - Elevene må få utvikle seg til trygge, selvstendige individer. Møter eleven der han/hun er. Eleven = aktiv deltaker i læringsprosessen. Ansvar for egen læring.

//Politisering av pedagogikkfaget:// 1970-80 tallet:  Illeris "Modkvalificeringens pædagog ikk" - prosjektpedagogikken skal gjøre de utdanningssøkende i stand til å motstå undertrykkende mekanismer i samfunnet. Jon Hellesnes ; Tilpasning og danning = motpoler. Tilpasning = samfunnet er uforanderlig, mennesket finner seg i den situasjone det befinner seg i. Mennesker = objekter for politisk manipulering og kontroll. Danning = samfunnet kan forandres, mennesket stiller kritiske spørsmål til hvordan ting fungerer. Hellesen mener utdanningsinstutisjoner må sosialisere elevene til "dannede" mennesker. Mennesket frigjøres til politiske subjekter.

Illeris og Hellesen bidrar til fornyelsen av den progressive pedagogikken i Norge. Sosialdemokratene bruker dem mye i argumentene sine - "barnesentrert pedagogikk", "omsorg", "empati", "elevautonomi", "ansvar for egen læring", "samarbeidslæring" = begreper som kan spores tilbake til Illeris og Hellesen.

Tradisjonell retorikk = "strukturert, lærerstyrt pedagogikk", "basiskunnskaper", "effektivitet", "nivå", "kvalitet", "kompetanse", "entrepeneur ånd", "foretaksomhet", "disiplin", "hardt arbeid" og "konkurranse"

1988 - "med viten og vilje" - Gudmund Hernes = instrumentellt, markedsliberalistisk i tillegg til sosialdemokratisk progressivistisk retorikk. Lik rett for alle, det integrerte mennesket, tema og prosjektarbeid = doble signaler, både progressivt og tradisjonelt. Etterhvert fikk de tradisjonelle trekkene større gjennomslagskraft (Clemet). Enhetsskolens oppløsning (Inst.0. nr 80 (2002-2003))

//Finnes det en tredje vei i utdanningspolitikken?// En //relevant// skole for 21. århundret

Tillegsressurser: [|PISA- og TIMMS - undersøkelsene. Hvor viktige er de for norsk skole, og hvilke lærdommer kan vi høste?] Av Svein Østerud